Mitt hem är här i Mississippi.
Jag har bott på många andra platser,
New York, L.A., San Francisco, Chicago,
men det här stället definierar mig.
June-bug.
Jag fick honom när han var fyra och en halv månad.
Undernärd, men han hade attityd.
Han har en fantastisk skritt.
Det är doften av gräs på våren,
fåglarnas läten.
Jag bara vet att jag är hemma.
Mina föräldrar bodde här på egendomen,
och ni kan inte förstå mig
utan att förstå var jag skapades.
Varje religion har en skapelseberättelse.
Så vad säger de berättelserna oss
om vilka vi är och var vi kom ifrån?
Jag ger mig ut för att ta reda på var vi började...
Jerusalem ses som Eden, som paradiset.
...för att upptäcka civilisationens äldsta rötter...
Det här är den mayanska bibeln.
Det här är den mayanska skapelsemyten.
...för att ta reda på var religion uppstod...
Folk bor bokstavligen med förfäder.
...och jag går tillbaka till tidernas begynnelse...
Hinduer tror inte på en skapelse.
De säger att skapelsen sker i cykler.
...för att ta reda på om vetenskap och religion kan samexistera.
Big Bang är inte skapelsen, för vi vet inte
vad som fanns innan Big Bang.
SKAPELSEN
Det finns miljarder av oss på denna planet.
Det är svårt att tro att vi alla kom från en man och en kvinna.
Men det gjorde vi.
Vilka var de?
När och var levde de?
Judiska, kristna och muslimska traditioner leder till Adam och Eva.
Enligt Moseboken kom de från en plats som kallades Eden,
nära floderna Tigris och Eufrat
nånstans i det forntida Främre Orienten.
TIGRIS EUFRAT
Ingen har ännu kunnat lokalisera Edens trädgård,
trots att många har försökt.
Men varför vill vi hitta den?
Anledningen är intressant.
Edens trädgård representerar inte bara mänsklighetens begynnelse,
det är begynnelsen av vår konversation med Gud,
och vetskap om när och var den ägde rum
skulle säga oss en hel del om vilka vi är.
Så jag beger mig till Jerusalem.
Det här är en av världens äldsta städer.
Det finns bevis på att människor har levt här i över 7000 år.
I dag är det den judiska världens religiösa centrum.
Det var här som Moseboken först nedtecknades
för cirka 2500 år sen.
Arkeologen Jodi Magness tar mig till Uppståndelsekyrkan,
där det finns en tämligen okänd länk till Edens trädgård.
Så det här är Uppståndelsekyrkan.
Många kristna tror att detta är platsen där Jesus korsfästes och begravdes,
men enligt en annan forntida tradition är det även platsen där Adam begravdes.
Avdelningen vi går in i här
ligger under Golgataklippan
som är den steniga utlöpare på vilken kristna tror att Jesus korsfästes.
Och det här kallas Adams kapell.
Det finns en urgammal tradition inom kristendomen
som länkar den här platsen till Adam, den första mannen.
När Jesus korsfästes på klippan ovanför oss...
Ja?
...rann hans blod ner genom en spricka i klippan,
och Adam, den första mannen, låg begravd nedanför,
och när Jesus blod rann ner på Adam
återuppstod Adam.
För nästan 1700 år sen,
när den romerska kejsaren Konstantin byggde kyrkan,
skapade han också ett helgonaltare runt sprickan i Golgataklippan,
Adams kapell.
Men står inte detta i strid mot avsnittet i Bibeln
som säger att Edens trädgård låg
nånstans nära Eufrat och...
- Tigris. - ...Tigris?
Versionen av berättelsen som hamnade i Moseboken
verkar placera Edens trädgård nånstans i Mesopotamien,
där nutidens Irak ligger.
Hur tror du att traditionen om Adam
hamnar här i Jerusalem?
Adam har nog en väldigt speciell koppling till Jerusalem.
Edens trädgård, eller Paradiset,
konceptualiseras som platsen där Guds väsen bor.
I tidig judendom, under Jesus tid,
uppehöll sig Guds väsen i templet på Tempelberget,
och således uppfattades Jerusalem som Eden, som Paradiset.
Så du menar att Eden också skulle kunna vara en metafor?
Ja, Adam var ju den första människan
och på hebreiska betyder ordet Adam bara "man".
Vänta lite nu.
Du sa just nånting.
Ordet betyder bara "man".
- Ja. - Adam.
Dessutom, namnet Adam,
om man tar bort A:et och bara lämnar kvar D-A-M...
På hebreiska betyder dam blod.
Eller om man lägger till A-H på slutet
så betyder Adamah land.
Land blir till blod.
- Ja. - Okej.
Kan historien om Adam och Evas förvisning från trädgården
även ha metaforiska betydelser?
Adam och Eva levde i ett land av överflöd.
Men när de åt frukten från det förbjudna trädet,
förvisades de och tvingades att bruka jorden.
Med andra ord blev de de första jordbrukarna.
Jag beger mig till en region där forskare gräver fram
en del av mänsklighetens äldsta jordbrukssamhällen
i centrala Turkiet.
Jag är intresserad av att ta reda på om jordbrukets födelse
och födelsen av tron på Gud är sammanlänkade.
Kan det här ha varit Eden?
Amy?
Hej, kom bort hit.
Arkeolog Amy Bogaard har grävt med ett team
här i Chatalhöyuk i två decennier.
- Välkommen. - Tack.
Så Chatalhöyük,
en 9000 år gammal bosättning.
Nio tusen år gammal.
Otroligt, eller hur?
På dess bredaste ställe är den 13 hektar.
Det är som 20 fotbollsplaner.
- Okej. - I omfattning.
Planer för amerikansk fotboll eller vanlig fotboll?
Jag vet inte.
Förmodligen vanlig fotboll.
Okej, men de är alla i stort sett lika stora.
Du ser att de här husen ligger tätt tillsammans.
Det är inte mycket plats mellan dem.
- Det är ingen plats mellan dem. - Precis.
De hade inga fönster eller dörrar.
Varje hus hade en egen ingång ovanifrån.
- Hade det? - Ja.
Chatalhöyük var en stad utan gator.
Folket som levde här gick genom stan på hustaken.
Taken var också deras arbetsplats.
Chatalhöyüks invånare var några av världens första stadsbor.
Men jag vill veta om de även var några av de första troende.
Trodde de att deras värld hade skapats av en gud?
Amy tar mig till ett hus som kan ha svaren.
Vad är poängen med det där...
...rödkantade hålet som ser ut
att ha en bestämd funktion?
Det är ett typiskt inslag
för Chatal. Det är en nisch för att gömma undan saker,
såsom obsidian, alltså vulkaniskt glas,
för det är ett högt skattat skärmaterial.
- Man hittar det inte överallt. - Just det.
De viktigaste gömställena som arkeologer har hittat vid Chatalhöyük
finns under sovavdelningarna.
Vad är det där för hål där uppe?
Det är faktiskt begravningsplatser, de är gravhål.
Vänta lite.
En människa får inte plats där inne. En bebis, möjligtvis.
Sättet på vilket de får plats med vuxna i såna hål
är att linda dem väldigt hårt i en hopkrupen position,
och hålen öppnas upp då och då
och nya individer läggs dit under husets livstid.
Folk begravs här
så att folk bokstavligen bor med förfäder.
Det låter som om det här har nån religiös innebörd.
Jag tror att du har rätt,
och det ger upphov till frågor om vad man kan kalla rituella bruk,
vilket verkar ha varit centralt för livet i det här samhället.
Kan dessa gravar vara bevis på en tro på Gud?
Antropolog Harvey Whitehouse försöker ta sig in i huvudena
på dessa tidiga stadsbor.
Det här är en ganska autentisk modell
av hur ett typiskt hus i Chatalhöyük skulle ha sett ut.
Det här är den typ av objekt
som vi skulle vänta oss att hitta i ett av dessa hus.
Här borta har vi exempel på väggmålningar.
Här har vi tjurhuvuden.
Vi hittar ofta de här infällda i väggarna.
I ett fall har jag sett dem arrangerade nästan
som en skyddande sköld runt ett av dessa rena utrymmen,
och vi vet att de rena utrymmena användes för att sova på.
Harvey, du är alltså antropolog,
så du är mer inriktad på
vad folk var mentalt intresserade av?
Min fantasi skenar iväg i en sån här miljö
för jag har sett vilka saker som kommer ur väggarna
och som de har plockat fram ur golven.
Vi vet att det fanns väldigt intressanta ritualer
som omgav begravningen av mänskliga kvarlevor,
men dessa objekt togs periodvis fram.
Vad de gjorde med dem vet vi inte riktigt,
men i många fall återplacerades de väldigt omsorgsfullt.
Det är nästan som om det här inte bara är en bostad,
det är som ett slags levande tempel.
Du använde ordet "tempel".
Tempel.
Vad är ett tempel om inte ett slags...
...en miljö i vilken ett samhälles rituella liv förrättas,
och jag tror att det är det som sker i de här husen.
Här i Chatalhöyük fanns det
uppenbarligen alla möjliga ritualer,
i synnerhet begravningsritualer,
men inga tecken på en organiserad religion,
så frågan förblir obesvarad för mig.
Möjliggjorde religion för människor
att leva tillsammans, att odla mat?
Eller gav civilisationen upphov till vår tro på Gud?
Under min tid i Chatalhöyük hörde jag talas om en annan utgrävning
bara några hundra kilometer österut, som kan innehålla svaret åt mig.
Det är en 11000 år gammal plats mellan flodparet Tigris och Eufrat,
Edens bibliska läge.
Vi befinner oss nu i inhägnad D,
den bäst bevarade av inhägnaderna som vi har här.
Enligt kol-14-metoden dateras den
till omkring 9400 f.Kr.
Det kallas Göbekli Tepe,
och här kan jag kanske hitta bevis på de allra första ögonblicken
då människor dyrkade det gudomliga.
Stenåldersarkitekter byggde 20 monumentala sektorer här
av stora T-formade pelare.
Arkeologen Lee Clare leder teamet som försöker dechiffrera dess mysterier.
De två mittpelarna står mitt i en rund oval byggnad
och i väggen som omger den,
ser vi längs regelbundna intervaller mindre T-pelare.
Skräckinjagande djur karvades in i några av pelarna.
Men stenarnas T-former kan representera den mänskliga formen.
De skulle kunna vara män eller gudar.
Tittar man närmare runt toppen så är T:et huvudet
och sen på bredsidan har vi armen som kommer ner.
Man ser ett bältesspänne här.
De skulle kunna vara mytologiska förfäder,
eller kanske de första gudomligheterna,
de första gudarna som dessa människor möjligen dyrkade
i denna cirkulära byggnad.
Lee och de flesta arkeologer tror att stencirklarna användes för ritualer,
men ingen verkar faktiskt ha bott här.
Göbekli Tepes folk var kringströvande jägare-samlare,
inte bofasta jordbrukare, så varför byggde de en permanent plats för andakt
knuten till en plats?
Det är en av huvudfrågorna som vi frågar oss själva här:
Varför kom de hit?
Saken är den, att vid den här tiden
växte sig samhällena allt större och det tog hårt på de lokala resurserna,
och när samhällen växte uppstod självklart risken för konflikt.
Folk har problem att hålla reda på relationer,
hålla reda på nätverk.
Den växande befolkningen betydde att folk som knappt kände varandra
måste arbeta ihop.
Det var ett recept på konflikt.
De religiösa ritualerna vid Göbekli Tepe kan ha lindrat dessa konflikter.
Det är möjligt att för första gången i människans historia,
kom människor från olika grupper samman kring gemensamma övertygelser,
och i de där första formativa ögonblicken av religion,
kan de ha delat berättelser om var de alla kom ifrån,
berättelser som prisade ett gemensamt förflutet
och förde dem samman mot framtiden.
Göbekli Tepe spårar födelsen av religiös dyrkan
tillbaka mer än 11000 år.
Långt innan det fanns muslimer, kristna,
judar, hinduer eller buddhister
samlades folk för att prata, äta, dyrka.
Det kan hända att drivkraften
bakom vår största bedrift, civilisation,
var Gud.
Men i dag delar vi inte längre en skapelseberättelse.
Vi lever i en global värld som består av många olika kulturer
och vetenskapen har gett oss ett nytt perspektiv på skapelsen.
Den säger sig känna till hemligheten bakom vårt kosmiska ursprung.
Kan vetenskap och religion enas kring skapelsen?
Historien om vår skapelse har förbryllat mig sen jag var liten.
Det började här,
i en kyrka i Greenwood i Mississippi.
Jag var ungefär i deras ålder när det hände.
Jag minns att prästen läste ur Moseboken.
Det finns 807361 ord i Bibeln.
Det krävs inte 807000 ord
för att man ska tro på Bibeln.
Det krävs bara sju ord.
"I begynnelsen,"
"skapade Gud..."
Stämmer ni in?
"...himmel och jord."
Men för mig var denna begynnelse ett outgrundligt pussel.
I ena stunden fanns inget, i nästa allt.
- Du ser ut att må väl. - Jag försöker.
Om Gud skapade universum,
vem fanns där för att skapa Gud?
Senare hörde jag att vetenskapsmän hittat bevis på Big Bang.
Enligt den teorin
uppstod hela universum ur en enda punkt
i ett ögonblick av explosiv skapelse.
Och nu när vetenskapen vet så mycket om vårt kosmiska ursprung,
vilket utrymme finns det för religiös tro i begynnelsen?
Jag vill veta om den islamiska skapelseberättelsen,
så jag beger mig till Kairo,
en av de största och äldsta städerna i den muslimska världen.
Islam har djupa rötter i vetenskapen.
Muslimska astronomer kartlade himlavalven
snart efter Muhammeds tid.
Jag har inte sett den förut. Vad är det?
Det är minareten på Al Hussein-moskén.
Islam-historikern från Harvard, Ahmed Ragab,
tar med mig till ett av Kairos spirituella centrum,
Al Hussein-moskén.
De börjar med att bilda led där alla står vända mot Mecka,
och alla leden är slutna.
Det får inte finnas några mellanrum.
- Utrymme emellan? - Just det.
Med andra ord står de tå mot tå.
Just det.
Muslimer kommer hit varje dag
för att tacka Gud för allt han skapar.
Och efteråt går en del bara runt hörnet
till det två och ett halvt sekel gamla kaféet El Fishawy.
Berätta för mig om den islamiska uppfattningen om skapelsen.
I Islam börjar historien med ett enormt rökmoln...
...ur vilket himlen och jorden dras ut,
och därefter formas jorden till hur den ser ut
innan de levande varelserna skapas.
Intressant nog är det väldigt kosmiskt.
Just det.
Tankarna förs direkt till dammolnen
i kosmos som formade världar.
Den här idén om enorma moln och saker som kommer ut ur dem
är faktiskt väldigt stark i många mytologiska traditioner i världen,
och den är del av den islamiska skapelseberättelsen.
I Islam existerar skapelseögonblicket
jämte den vetenskapliga synen på hur jorden formades.
Detsamma är sant för traditioner mycket äldre än Islam.
Aboriginfolk har levt i centrala Australien
i tiotusentals år.
De har berättat historien om detta lands skapelse
så länge nån kan minnas.
Det här är vackert.
Min farfars familj har varit förvaltare för den här platsen
och nu har det förts vidare till mig.
Warren Williams och Arrernte-folket kallar den här platsen för hemma.
Den här platsen är så stor att man skulle se den från rymden.
Man kan nog se den på satellitbilder.
Ja.
Kulturastronom Duan Hamacher
försöker länka aboriginska skapelse- berättelser till modern vetenskap.
Warren tar med honom till platsen där hans förfäder säger att allt började,
ett skålformat flodområde som kallas Tnorala.
Enligt tradition berättar Arrernte- folket sin skapelseberättelse på natten,
när de kan se sina skapare, himmelsvakterna.
Vilken kvällshimmel.
Det blir en riktigt bra natt.
Alla kommer ut nu.
Berättelsen äger rum i en tidsperiod som kallas Drömmandet,
då himmelsvakterna levde i Vintergatan.
Drömmandet är en period av skapelsen då allt började.
Kvinnorna dansade i en ceremoni
och en av dem hade en liten bebis i sin famn.
Hon la bebisen i en coolamon,
en trävagga,
men allt dansande orsakade vibrationer,
vilka skakade Vintergatan så att vaggan ramlade ut.
Den föll mot jorden och skapade kratern vi ser nu.
Det är fascinerande, för enligt vetenskapsmän
var det en asteroid eller komet som träffade jorden
och en enorm explosion
skapade en stor meteoritkrater.
Duane vill veta mer om vaggan
som Warren och hans förfäder ser som orsaken bakom deras skapelse.
Den här.
Man ser Vintergatan tydligt
och det ser ut som vaggan framifrån,
som ramlar ut ur Vintergatan.
Inom västerländsk astronomi kallar vi det Corona Australis.
Den konstellationen betyder den södra kronan.
Men du har rätt, det ser exakt ut som vaggan som faller ur Vintergatan.
Det ser ut som en uppochnedvänd vagga.
Vid gryningen ber Duane Warren att visa honom
exakt var stjärnbebisen landade.
Det är här borta.
Vi går och tittar.
Det är mitt i meteorkratern
som geologer kallade Gosses Bluff.
Så det här är den?
Ja, det var här det började.
Stenarna föll ner här på marken och formade det här.
Den första mannen skapades,
och den första kvinnan skapades,
och nu är jag här på grund av dem.
Det började här, den föll från himlen på natten och skapade allt det här.
Vetenskapen har aldrig gett en del av dessa gamla skapelseberättelser
nån giltighet,
men vad vi får veta är att skapelseberättelsen
ur aboriginernas perspektiv och ur vetenskapligt perspektiv,
som här i Tnorala, är identiska. De är exakt desamma.
För arrernte-folket började livet här
och traditionen kräver en hälsning till förfäderna
närhelst man går in på denna helgade plats.
Hej!
Vetenskap kan leva sida vid sida
med aboriginska och islamiska redogörelser för vårt ursprung.
Nu är jag nyfiken på vetenskap och den judisk-kristna skapelseberättelsen,
så jag har begett mig till Rom,
där Michelangelos hisnande takmålning i Sixtinska kapellet
skildrar Moseboken.
På sex dagar skapar Gud ljus...
...han skapar solen och månen, och han skapar människan.
Jag har kommit för att prata med påvens vetenskapliga chefsrepresentant,
monsignor Marcelo Sanchez Sorondo.
Du är kansler för den påvliga vetenskapsakademien.
Exakt.
När startades den och varför?
1603.
1603?
Just det.
Ledaren av första generationen var Galileo.
Tanken var att ha en ny akademi
för att utveckla det vetenskapliga resonemanget.
Vi närmar oss skapelseidén från två olika håll.
Det är Moseboken och Big Bang-teorin.
Big Bang är inte precis skapelse,
för vi vet inte
vad som fanns före Big Bang.
Min fråga exakt.
Och av den anledningen
har skapelsen inget att göra med Big Bang.
Det andra är att idén om Bibeln
inte är en vetenskaplig skapelseidé.
Med andra ord, vetenskapen kan inte bevisa eller motbevisa den.
Exakt. Vi säger att i Bibeln finns idén om skapelsen,
men i geologisk bemärkelse,
inte i vetenskaplig bemärkelse.
Tack. Innerligt tack.
Den katolska kyrkan ser inte längre Moseboken
som den bokstavliga beskrivningen av skapelsen.
Faktiskt så var den första vetenskapsmannen som framlade Big Bang,
George Lemaitre, en präst
och medlem av den påvliga vetenskapsakademien.
Så hur exakt passar tron på Gud in i modern kosmologi?
Det här otroligt höga välvda taket
är som att sträcka sig mot himlen.
Ja, i viss mening.
Det här är en representation av himlen,
av en teologisk himmel.
Jag möter fader Giuseppe Tanzella-Nitti,
en vetenskapsman vid vatikanska observatoriet.
Jag är väldigt fascinerad av dig.
Du är en astronom och en helig man.
Ja. Mitt studieområde var
radiogalaxer, kvasar, extragalaktiska objekt
och det var en annan sorts himmel.
Jag minns att när vi tog ett galaxspektrum,
brukade jag be medan jag väntade på spektrumet,
och säga: "Gud, jag tackar dig för detta förunderliga universum."
Det måste vid nåt tillfälle ha uppstått en fråga för dig
om skapelsens beskaffenhet.
Vi anser att det finns en stor schism
mellan skapelsen i biblisk bemärkelse
och skapelsen i vetenskaplig bemärkelse,
Big Bang, som är väldigt olika.
Skapelse ur en teologisk synpunkt
är totalt kompatibel med Big Bang-teorin,
för man behöver alltid en första orsak.
Gud skaparen finns utanför rymdtid.
Det är före nån tid,
så skapelseakten är en evigt pågående akt
för skapelsen är sättet på vilket Gud fortlöpande håller universum.
För Giuseppe och hans gelikar
ger kosmologin inte bara utrymme för gudomlig skapelse,
den ger oss nya sätt att förstå Gud som härskaren över rymd och tid.
Jag gillar vad fader Giuseppe säger om skapelsen som ett kontinuum,
att det inte började och slutade med Big Bang,
att det är Guds fortlöpande aktivitet,
vilket inkluderar evolution.
Jag tror att han menade att Gud inte existerar utanför rymd och tid.
Gud är rymd och tid.
Idén om att skapelsen är fortlöpande låter som en ny idé,
men det är den inte.
I den guatemalanska regnskogens djup
avslöjar försvunna städer Maya-folkets ändlösa skapelser.
Tänk om det inte fanns ett skapelseögonblick utan många?
Jag ger mig ut för att utforska ruinerna av det forntida Maya-imperiet...
Det är lite träskigt där.
...där en ny upptäckt sprider ljus över deras skapelseberättelse.
Få vägar skär genom den täta djungeln i norra Guatemala i dag,
men arkeologen Richard Hansen berättar att för 2000 år sen
var det här en av de stora städerna i världen.
Vi tänker oss gärna Los Angeles och New York som moderna städer,
men de här människorna hade samma perspektiv på sina egna städer.
De hade vattenledningssystem, de hade motorvägar.
- Jaså? - Världens första motorvägssystem.
Välkommen till El Mirador.
Den här pyramiden är en av de största byggnaderna i världen
i volym räknat.
Den är mer än 800 meter lång vid basen.
På en plats som kallas El Mirador
hittade Richard ruinerna av en forntida stad
som mayafolket kände som ormriket.
Det är en så omfattande arkeologisk plats
att han byggde en permanent förläggning i djungeln för att utforska den.
Det här är laboratoriet.
Det här är vår doktor.
Om du nånsin får problem kan han hjälpa dig där.
- Kan han? - Han är en enastående doktor.
Jag har lite...
- Miguel. - Miguel?
Morgan.
Morgan Freeman, si.
Trevligt att träffa dig.
Ja, det var trevligt att träffa mig, eller hur?
Det var det, väldigt trevligt.
- Klar? - Okej, då åker vi.
Richard tar med mig för att se nåt han alldeles nyligen har upptäckt.
Det här är en av de mest intressanta utgrävningar vi har just nu.
Kära nån!
Det här är konst som karvades in i gipsmurbruk hundratals år före Kristus,
och det finns otroliga scener som visar hela den mayanska religionens gudavärld.
Så vad vi pratar om är...
Det här är faktiskt skapelseberättelsen.
Det här är den mayanska bibeln.
Det här är den mayanska skapelseberättelsen,
med alla gudomligheter som behövs för att berätta historien.
Ja, det här är otroligt.
Om man bara tänker på det faktum
att det inte skapades på 1400-talet eller 1500-talet.
Det skapades för minst 2000 år sen.
Det här är den äldsta versionen av Maya-folkets
heliga skapelseberättelse som nånsin har hittats.
Fokus ligger på två simmare som bär ett avhugget huvud.
Det är huvudet här som gav oss ledtråden
om vem det här kunde vara.
Vi tror att det här är Hunahpu.
Det här är fadern till hjältetvillingarna
som tjänar hela skapelseprocessen.
Fragment av denna skapelseberättelse lever än i dag
i en religiös ritual, som jag har privilegiet att få delta i.
Ritualen berättar sagan om majsguden
som lurades ner i underjorden
där han blev halshuggen.
Hans söner, hjältetvillingarna, gav sig ut för att rädda honom,
men de kunde bara ta sig till underjorden genom att brännas till aska.
Askan representerar hjältetvillingarna.
Hon blandar majsen med askan och strör det i vattnet.
När deras aska sjunker ner i de underjordiska vattnen
återskapas hjältetvillingarna.
De återvänder till jorden med majsgudens huvud
och planterar honom i jorden.
Det är av denna majs som de första mayanerna skapas.
Nu är hjältetvillingarna i floden.
Så det här är vad de ska servera och skicka runt.
Vi blir en del av hjältetvillingarnas historia genom att göra det här.
Vi utför inte ritualer för att hylla Adam och Eva,
men hjältetvillingarna var centrala för mayansk kultur.
Deras berättelse om död och återfödelse
var knuten till odlingen av deras stapelgröda, majs,
en skapelseakt som mayafolket var beroende av varje år.
Och Richard berättar
att deras arkitektur också fokuserade på skapelsen.
Den speglade en kraftkälla de såg i himlarna.
För att visa mig hur, reser vi sex mil till ruinerna i staden Tikal.
Templen här är arrangerade i grupper om tre,
en triad.
Så Richard, jag anar här
att det finns ett mönster, men...
Nånting saknas. Vad missar jag?
Det finns ett mönster, Morgan,
det finns definitivt ett mönster här och det är konsekvent genom århundraden.
Det finns en stor byggnad här borta där trappan är vänd inåt,
en annan byggnad här borta där trappan är vänd inåt.
Okej, och den tredje?
Den tredje finns precis framför oss.
Där är den tredje byggnaden.
Den har rivits, den är borta nu,
men den stora byggnaden låg precis framför oss.
Den var lika hög eller högre.
Den var byggd för att skapa triaden, tre stenar.
Richard och andra experter tror
att detta arrangemang av stentempel
är ett avsiktligt eko av en triangel av stjärnor i konstellationen Orion.
Mitt i de tre stjärnorna finns en eldig nebulosa,
ett kosmiskt moln av stjärnskapelse.
Vi vet av moderna mayaner att det finns ett himlahjärta.
Inuti Orion.
Det finns i konstellationen Orion.
Än i dag, när mayanerna tänder en traditionell eld,
börjar de med att lägga ner tre stenar.
En skapelseeld strålar ut från deras mitt,
precis som i stjärntriaden i Orion.
Menar du att mayanerna fick denna triad,
denna manifestation av skapelsen,
från konstellationen Orion?
Det ser ut som om det här är vad de tittade på.
Vi vet att de var väldigt medvetna om tre primära stjärnor.
Mayanerna lyckades avbilda det mönstret med dessa tre stenar
i de här tre byggnaderna,
och det avbildas om och om igen.
De knyter oss till himlarna.
De låter oss se skapelsen symboliskt.
När jag ser mig om här
slås jag av storskaligheten av vad mayanerna skapade.
Enorma städer, kolossala pyramider.
Det var en civilisation vars religion var fokuserad på skapelse
och den fortsatta regenerationen av skapelse.
Och ändå förföll allt.
Allt som mayanerna skapade
kollapsade.
Det slår mig att vi inte lägger tillräckligt med tid på att hylla
stigarna våra förfäder trampade upp för komma hit,
eller att tacka för krafterna som uppehåller våra liv.
Men det finns en kultur som tackar för sin skapelse varje dag.
Och jag är i Varanasi i Indien för att se det.
Indien är hem åt en miljard hinduer,
den tredje största tron i världen.
Den har många gudar och många skapelsehistorier.
En av de bäst kända kretsar kring floden som ger dem liv,
Ganges eller Ganga.
Morgan, nu är vi vid floden Ganga.
Ganga.
Ganga, den heligaste av de heliga floderna
och det hinduiska universumets centrum.
Den existerar bara för att den är det helgade, det rena,
det heliga från himlen.
Den existerar bara för att...
- Man tror. - ...man tror att det är sant.
Ja.
Okej, det är underbart.
Historikern Benda Paranjape tar mig till ett altare för Ganga.
- Försiktigt. - Ja.
Ganga är inte bara en flod utan en gudinna.
Tanken är att man bugar även innan man går in i helgedomen,
men inte för en kort person som jag.
Sen kommer man till en plats där man ser Moder Ganga.
Vad håller hon i sin övre vänstra hand?
Hon håller i en lotus.
- Det ska vara ett... - En lotus?
...ett tecken på renhet.
Ja.
För lotus växer ur lera,
men den befläckas inte av leran.
I begynnelsen tror hinduer att Ganga flödade in i himlarna,
men hon hölls fången av skaparguden Brahma.
Sen beslöt Brahma att skicka ner floden Ganga till jorden.
Men det fanns ett problem.
Ganga har en sån mäktig kraft
och om hon når jorden kommer jorden att drunkna.
Så guden Shiva...
...blockerade Gangas fall
och fångade hennes vatten i sina hårlockar.
Shiva öppnade bara en hårlock
och Ganga flödade.
Hon är modern, för hon föder allt.
Denna heliga flod kom från
floden i himlen som vi kallar Vintergatan.
Det sägs att Vintergatan faktiskt är en reflektion
som man ser i vattnen som fortfarande finns på andra sidan.
Vetenskapsmän har daterat universum
till cirka 14 miljarder år.
Hinduer har daterat det till vad...?
Hinduer tror inte på en enda skapelse.
De säger att det är cykler av skapelse...
- Okej. - ...och den ursprungliga skapelsen
kan ha skett för cirka 8,6 miljarder år sen.
Hela den här skapelsemyten
är faktiskt väldigt svår att förstå,
för vi säger att gudar som Brahma har skapat universum,
men sen frågar de: "Vem skapade Brahma?"
- Ja. - Och då...
Det är alltid frågan.
Skapelsen hände och sen hände gudarna.
De säger att de vise, när de befann sig i sin trans,
fick uppenbarelsen om hur skapelsen skedde.
Men eftersom det är på den medvetandenivån,
så kan vi vanliga människor inte förstå det,
så vi tror att det ligger utanför vår uppfattningsförmåga.
Hinduisk filosofi är inte att försöka lösa gåtan
kring skapelsen som hände för så länge sen.
Det är att vara tacksam varje dag för krafterna
som låter oss vara här och fortsätter att hålla oss vid liv,
inklusive floden Ganges.
Du kan komma närmare.
Vi ska se ritualen som de kallar aarti.
- Aarti? - Ja.
Det betyder att visa lampan till guden.
Aarti har ägt rum på bankerna av den heliga floden
varje kväll i hundratals år.
Bönen är:
"Gud, du är som min fader, du är som min moder."
Min moder.
"Hela min existens är du."
Hela min existens är du.
Du. Jag är bara som en skugga.
Jag är ett kärl.
Som innehåller dig.
Så fantastiskt.
Sju präster offrar alla elementen till Ganga.
Vatten, luft, jord i form av blommor,
och den viktigaste av alla, ljus,
som representerar våra själar.
När ceremonin avslutas samlas folk vid vattenkanten
för att lägga ljuset från sina egna själar i ett litet kärl.
Det här är vårt individuella sätt att offra oss själva till floden.
Ljuset tar vår själ till floden.
Det är ljuset av min själ.
Den säger: "Ta mig"
vart än du tror blir bra för mig."
Hinduernas version av skapelsen tilltalar mig.
Den säger att gudarna inte ens fanns vid den ursprungliga skapelsen.
De har en fantastisk mening ur Rigveda
om begynnelsen.
Det fanns varken icke-existens
eller existens.
Den säger att idén går bortom mänsklig definition,
bortom mänskligt intellekt.
Acceptera det bara.
Var kom vi ifrån?
En man och en kvinna som förvisades från paradiset
och började bruka jorden?
Hjältetvillingar som planterar majsen de behöver för att starta en civilisation?
En mäktig flod som ger liv åt ett helt folk?
Dessa idéer om var vi kom ifrån är de äldsta historierna vi har.
De är delade ord och avlägsna minnen
som bildar kittet för vår civilisation.
Vi delar inte alla samma skapelseberättelse.
Vi kommer alla från olika platser,
men vi kan alla, vad vi än tror,
dela en sak,
förundran och tacksamheten över att vi är här överhuvudtaget.
Det är mitt glödande hopp att folk ska öppna sina hjärtan och sina sinnen
och se
att våra övertygelser inte behöver splittra oss.
De har kraften att ena oss,
att låta oss gå samman för att uppnå förunderliga saker.
Såsom det var i begynnelsen, är nu och för alltid kommer att vara,
en värld utan slut.
Undertexter: Kristina Donnellan